Konsenzuální algoritmus Proof-of-Stake a staking
Vzhledem k tomu, že kryptoměny vznikly jako alternativa k tradičnímu finančnímu systému a na rozdíl od něj fungují decentralizovaně a bez zásahu centrálních autorit, používají blockchainové sítě k ověřování transakcí a přidávání nových bloků takzvané konsenzuální algoritmy.
![](https://fumbi.network/wp-content/uploads/2022/07/blog_img-1024x395.png)
Na nejjednodušší úrovni si lze konsenzuální algoritmus představit jako soubor určitých pravidel, kterými se řídí účastníci sítě a která zajišťují její bezpečnost. V případě blockchainových sítí dosažení konsensu znamená, že se alespoň 51 % uzlů v síti shodne na dalším globálním stavu sítě.
Ačkoli se v průběhu let objevilo velké množství alternativních přístupů ke konsensuálním algoritmům, v praxi se v blockchainových sítích nejčastěji používají dva základní algoritmy – Proof-of-Work (PoW) a Proof-of-Stake (PoS).
Konsenzuální algoritmus Proof-of-Stake je jednou ze dvou nejoblíbenějších metod pro dosažení konsenzu o aktuálním stavu sítě a je také nejčastěji používanou alternativou k algoritmu Proof-of-Work, který funguje na výrazně odlišném principu a eliminuje potřebu těžařů v síti.
PoS je vnímán jako zelenější a energeticky podstatně efektivnější varianta než PoW, protože v případě PoS jsou těžaři nahrazeni takzvanými validátory, kteří k ověřování transakcí a bloků v síti nepotřebují drahá a energeticky náročná výpočetní zařízení. S rostoucí kritikou veřejnosti vůči těžbě a jejím negativním dopadům na životní prostředí si tak PoS jako zelenější alternativa získává stále větší pozornost a přízeň široké veřejnosti.
Jak to funguje?
Model Proof-of-Stake umožňuje vlastníkům kryptoměn běžících na algoritmu PoS vsadit (stakeovat) své mince a vytvářet si vlastní validační uzly. Staking je tedy proces, při kterém uživatel vkládá své mince do protokolu výměnou za možnost podílet se na ověřování bloků v síti. S ověřováním transakcí a produkcí nových bloků je spojena bloková odměna, která se skládá z transakčních poplatků a nově vydaných mincí, které validátor inkasuje v případě, že je následující blok zařazen do blockchainu. Uživatel se svými mincemi vloženými do protokolu přímo ručí za správnost a jedinečnost transakcí.
V případě validace bloků v PoS jsou validátoři vybíráni samotným protokolem. U většiny blockchainových sítí však algoritmus vybírá validátory ze skupiny uzlů náhodným způsobem na základě kombinace faktorů, jako je množství stakeovaných mincí nebo doba stakeování.
Když je blok složený z transakcí připraven k ověření a zařazení do blockchainu, protokol PoS vybere uzel validátoru, který blok zkontroluje. Validátor kontroluje, zda jsou transakce v bloku správné a zda některé mince nebyly použity k útratě více než jednou. Pokud je vše v pořádku, validátor přidá blok do blockchainu a je za svou práci odměněn ve formě blokové odměny. Pokud však validátor navrhne přidání bloku s nepřesnými nebo podvodnými informacemi, přijde o část nebo dokonce o celý svůj vklad jako trest za své nečestné jednání.
Staking
Výše stakeovaného vkladu, který uživatel potřebuje k tomu, aby se stal validátorem, se na různých blockchainových platformách liší. Například aby se někdo mohl stát validátorem v nové síti Ethereum, musí mít k dispozici až 32 ETH. V případě sítě Avalanche je to dokonce až 2000 AVAX. Stakeovat však lze i jiné PoS mince, jako je Cardano, Solana, Cosmos nebo Polkadot. Podmínky stakeingu se však u všech těchto sítí liší.
To je hlavní důvod, proč většina, zejména menších uživatelů, dává přednost účasti v stakeovacích poolech před provozováním vlastního uzlu validátora. Uživatelé mohou jednoduše delegovat menší množství mincí do staking poolu, kde vlastník poolu provozuje validační uzel, do kterého větší skupina lidí sdružuje své mince, aby zvýšila šanci na vytvoření nových bloků.
Odměny za vytváření nových bloků se pak proporcionálně rozdělují mezi účastníky poolu, přičemž majitel poolu si většinou účtuje malý poplatek za provoz validačního uzlu. Stakeování v poolech však eliminuje překážky vstupu pro drobné investory a umožňuje jim podílet se na validaci sítě a inkasovat za to odměny, aniž by museli provozovat vlastní validační uzel.
![](https://fumbi.network/wp-content/uploads/2022/07/staking_medium-1.png)
Staking je však často spojen s „obdobím vestování“, tedy s určitým časovým obdobím, během kterého jsou kryptoměny blokovány a nelze je odesílat ani s nimi vykonávat žádné jiné aktivity. Před stakeováním je proto důležité prostudovat specifické požadavky a pravidla stakeingu pro každý projekt, do kterého plánujete vložit své prostředky.
Výhody stakingu
Mnozí dlouhodobí držitelé kryptoměn považují staking za obrovskou příležitost, díky níž mohou nechat svá aktiva v klidu pracovat a i během poklesů trhu inkasovat v některých případech odměny ve výši až 5-10 % ročně.
Účastí na stakeování navíc uživatel přispívá k bezpečnosti a efektivitě blockchainových projektů. Uživatel tak přímo posiluje síť, jejíž tokeny vlastní, a zvyšuje její odolnost vůči úmyslným útokům.
VYUŽIJTE POTENCIÁL KRYPTA